CBDC та управління макроекономічною стабілізацією: уроки для України в умовах війни - Федірко, Наталія (Аспекти публічного управління, 2026)
Актуальність. Тривала повномасштабна війна в Україні спричинила глибокі макроекономічні шоки, що проявляються у фіскальних дисбалансах, інфляційному тиску, порушеннях зовнішньої торгівлі та підвищеній невизначеності. За таких умов традиційні інструменти макроекономічної стабілізації стикаються зі значними обмеженнями, що підвищує актуальність інноваційних монетарних та інституційних рішень. Метою дослідження є обґрунтування перспектив впровадження цифрової валюти центрального банку (CBDC) в Україні та її потенційної ролі для підвищення ефективності політики макроекономічної стабілізації. Результати. Досвід країн-піонерів у запровадженні цифрової валюти центрального банку свідчить, що CBDC поки що не виступає самостійним драйвером економічного зростання, однак може його стимулювати за умови розвитку у стабільному інституційному середовищі. Запровадження е-гривні в Україні може позитивно впливати на ключові канали макроекономічної стабілізації. У монетарній сфері CBDC сприяє посиленню трансмісійного механізму грошово-кредитної політики, покращенню управління ліквідністю та контроль над інфляційними очікуваннями. У фіскальній площині вона може підвищити прозорість державних видатків, знизити трансакційні витрати та покращити таргетування соціальних програм. У структурному вимірі е-гривня має потенціал до покращення фінансової інклюзії, прискорення цифровізації економічної діяльності та зменшення масштабів тіньової економіки. Висновки. Е-гривню слід розглядати не лише як технологічну інновацію, а як інституційний інструмент макроекономічної стабілізації. Її ефективне впровадження потребує поетапного підходу, узгодженості регуляторної політики, належного рівня кібербезпеки та синхронізації з цілями фіскальної й монетарної політики. За цих умов вона може стати важливою складовою стійкої макроекономічної системи України.